Středomořská strava hraje významnou roli v prevenci takzvaného metabolického syndromu: onemocnění s vysokým kardiovaskulárním rizikem
Pestrou stravu založenou na kvalitních surovinách, zelenině, mořských rybách a olivovém oleji ocení nejen naše chuťové buňky, ale i kardiovaskulární systém. Pokud vyrážíte na dovolenou do této oblasti, vychutnejte si ji tam naplno. Ale v dnešní době dostupných surovin není problém si ji připravit i doma. A vylepšit tak svůj jídelníček a jít naproti svému zdraví. Středomořská strava totiž hraje velmi významnou roli v prevenci takzvaného metabolického syndromu – onemocnění s vysokým kardiovaskulárním rizikem, které tvoří soubor rizikových faktorů a symptomů vyskytujících se u nemocného současně: obezita, vysoká hladina cholesterolu, vysoký krevní tlak a počínající cukrovka.
Středomořský jídelníček je typický pro oblasti Středozemního moře, jako jsou Řecko, Chorvatsko, Itálie, Španělsko a jižní Francie. Tento jídelníček je známý svým bohatstvím na čerstvé ovoce a zeleninu, olivový olej, ryby, ořechy, luštěniny, celozrnné obilniny a středozemské bylinky a koření. Naopak je chudý na červené maso, rafinované cukry a průmyslově zpracované potraviny.
„Právě středomořská strava je velmi vhodná pro pacienty s vysokou hladinou cholesterolu. Jeden týden dovolené určitě problémy s cholesterolem nevyřeší, ale pomůže nám najít inspiraci, jak středomořské stravovací návyky přenést do běžného života. Pokud se to podaří, naše tělo nám poděkuje,“ říká MUDr. Eva Kociánová, garant projektu Srdce v hlavě.
Čerstvé a kvalitní suroviny jsou základ
Středomořská strava totiž na rozdíl od té středoevropské obsahuje více rostlinných olejů, ovoce, zeleniny, obilovin nebo luštěnin. Zdrojem tuků je, spíše než máslo a sádlo, olivový olej a mořské ryby, popřípadě drůbež a mléčné výrobky. Obyvatelé středomořských států také rádi konzumují velké množství zeleniny – tvoří až polovinu zkonzumovaných potravin, a to jak v podobě salátů nebo jako příloha k jídlu.
„Pozitivní vliv na náš kardiovaskulární systém má zřejmě i čerstvost stravy a menší míra tepelného zpracování, což znamená, že ve stravě zůstává dostatek cenných antioxidantů a vitaminů. Používání čerstvých a kvalitních potravin místo polotovarů, instantních výrobků a konzervovaných výrobků je sice možná pracnější, ale o to chutnější a zdravější,“ doporučuje MUDr. Eva Kociánová, garant projektu Srdce v hlavě.
I tuky mohou být zdravé
Středomořský jídelníček se snaží omezit příjem živočišných a nekvalitních tuků, přijímané tuky by měly pocházet z ryb, libového masa, ořechů nebo olivového oleje. Mořské ryby jako například tuňák, makrela, losos nebo sardinky obsahují omega – 3 nenasycené mastné kyseliny, zejména EPA (eikosapentaenová) a DHA (dokosahexaenová), které mají pozitivní účinek na kardiovaskulární systém. Omega – 6 nenasycené mastné kyseliny (například kyselina linolová) jsou zase obsaženy v rostlinných olejích. Protože si lidský organismus nedokáže tyto polynenasycené kyseliny sám vyrobit, je třeba je ve vyváženém poměru přijímat potravou.
Pestrá a vyvážená strava – cesta ke zdraví
Pokud se necháme inspirovat středomořskou stravou i po zbytek roku, náš organismus to pozitivně ovlivní. Pestrou stravu plnou vlákniny, zdravých tuků a vitamínů ocení zejména naše srdce a cévy. Pokud k tomu přidáme pravidelný aktivní pohyb, pak máme návod, jak si poradit s vysokým tlakem i cholesterolem.
„Správná režimová opatření, jako optimalizace tělesné hmotnosti, nekuřáctví, dostatečná pohybová aktivita a vhodná strava, představují nadále základ léčby dyslipidemie a snižují riziko kardiovaskulárních komplikací,“ upozorňuje MUDr. Eva Kociánová.
Středomořská strava rovněž hraje velmi významnou roli v prevenci takzvaného metabolického syndromu – onemocnění s vysokým kardiovaskulárním rizikem, které tvoří soubor rizikových faktorů a symptomů vyskytujících se u nemocného současně (obezita, vysoká hladina cholesterolu, vysoký krevní tlak, počínající cukrovka).
O prevenci a léčbě kardiovaskulárních onemocnění se dozvíte více na stránkách projektu www.srdcevhlave.cz. Projekt se snaží zlepšit informovanost ohledně rizik spojených s vysokým krevním tlakem a vysokým cholesterolem.
Foto: archiv